INTERVJU PREDSEDNIKA VLADE RS JANEZA JANŠA ZA REVIJO MAG
(Ljubljana, 12. april 2006)

„Strah ne vodi mojih potez“
Novinarja: Igor Kršinar, Silvester Šurla

Iz novih prostorov premierovega kabineta je čudovit razgled na prestolnico in Kamniške Alpe v ozadju. Tam se zdaj redno sestaja tudi vlada, v kateri za zdaj ni pričakovati kadrovskih sprememb. Novega ministra za razvoj še ne bomo dobili, tako da bo njegove posle naprej vodil državni sekretar Andrej Horvat. Kljub temu ni pokopan noben predviden reformni ukrep, uvedba enotne davčne stopnje ostaja stvarna možnost. Burno dogajanje okoli Mercatorjem po njegovem ne more zamajati vlade, temveč zgolj kaže, kako si člani Foruma 21 s prodajo delnic skladu s Kajmanskih otokov predstavljajo nacionalni interes.

MAG: Ali vlada v novih prostorih deluje učinkoviteje kakor v prejšnjih? 
PREMIER JANEZ JANŠA: Vlada je sestavljena iz ministrov, ki se niso nikamor preselili. Le četrtkove seje vlade in seje kolegijev imamo zdaj v novi sejni sobi, za okroglo mizo, ki omogoča boljšo komunikacijo. Končno so se tudi poslanci pred leti preselili v okroglo dvorano, kjer si lahko tisti, ki se pogovarjajo, gledajo v oči. V obnovljene pisarniške prostore na Gregorčičevi 25 so se preselili le službi za evropske zadeve in razvoj, urad za informiranje in moj kabinet. Gre za službe, ki so neposredno vezane na podporo najpomembnejšima izzivoma v tem mandatu: gospodarskim in socialnim reformam ter predsedovanju EU. Obnovljene pisarne so bolj funkcionalne, vendar precej manj reprezentančne kot v vladni palači čez cesto. Protokolarni prostori zaradi racionalnosti ostajajo na stari lokaciji.

MAG: Dodatna gradbena dela v novih prostorih, ki jih je opravilo podjetje SCT, so proračun stala več kot 107 milijonov tolarjev. Očitajo vam, da niste objavili javnega razpisa.
PREMIER JANEZ JANŠA: Poslanci LDS, ki so bili v prejšnjem mandatu ministri, lahko to očitajo sebi. Odločitev za obnovo je bila sprejeta v času prejšnjih vlad, leta 2000, prve pogodbe pa so bile podpisane 2001. Rok za dokončanje prve faze obnovitvenih del je bil s pogodbo določen za isto leto, druga faza pa naj bi bila končana v letih 2002 in 2003. Očitno so se dela zelo zavlekla, ker so naši predhodniki stalno spreminjali načrte. Med drugim so v šestem nadstropju predvideli kuhinjo in restavracijo večje zmogljivosti, dostop do nje za obiskovalce in do drugih nadstropij pa le z manjšima dvigaloma. Ostaja dejstvo, da je pogodbena predračunska vrednost obnove iz leta 2001 znašala 1.171.225.872,40 tolarja, z enajstimi aneksi k osnovni pogodbi, ki so bili sklenjeni do nastopa te vlade, pa se je zvišala na več kot dve milijardi.
Pristojni sicer zatrjujejo, da so bila dela pri obnovi celotnega objekta, kamor sodijo tudi vsa potrebna gradbeno-obrtniška pri spremembi namembnosti v nadzidanem delu stavbe, izvajalcem oddana skladno s postopki in določili zakona o javnih naročilih. Za obnovo je kot naročnik skrbel takratni servis skupnih služb vlade, ki je z odprtim postopkom oddaje javnega naročila kot najugodnejšega ponudnika izbral podjetje SCT, d. d. S tem je bila pogodba sklenjena že 15. oktobra 2001. Ker je zajemala prenovo celotnega objekta, s čimer so povezane tudi vse garancije izbranega izvajalca za izvedena dela, naročniku pri oddaji del za spremembo namembnosti v nadzidanem delu ni preostala druga zakonska možnost, kot da je ta oddal izbranemu izvajalcu del po osnovni pogodbi prek izvedenega postopka s pogajanji, skladno z določili 20. člena zakona o javnih naročilih. 

MAG: Predsednik države Janez Drnovšek ostaja v stari palači na Gregorčičevi 20. V zadnjem času vam piše pisma in vas kritizira. Kako pogosto se srečata in pogovarjata o aktualnih državnih zadevah?
PREMIER JANEZ JANŠA: Predsednik države je bil že na obisku v obnovljeni stavbi in je pohvalil odločitev o selitvi delovnih prostorov predsednika vlade. Navdušen je bil nad svetlobo, ki je je v stari pisarni primanjkovalo. Na njegova pisma normalno odgovarjamo, večinoma opozarja na zadeve, ki jih vlada že tako ali tako rešuje. Tudi sicer je komunikacija med nama normalna.

MAG: Predsednik države še vedno uživa popolno podporo javnosti. Ali se kaj bojite njegove liste, če bo nastopila na lokalnih ali državnih volitvah?
PREMIER JANEZ JANŠA: Strah ni nekaj, kar bi vodilo moje poteze.

MAG: Ali ste zadovoljni z agencijo Aragon, ki meri javno mnenje za vlado namesto Politbarometra?
PREMIER JANEZ JANŠA: Agencija, ki trenutno izvaja merjenje javnega mnenja za kabinet predsednika vlade, je bila izbrana kot najcenejša od treh ponudnikov. Doslej je svoje delo opravila dobro in strokovno. 

MAG: Večina anketirancev meni, da bi bilo namesto parade bolje prirediti mimohod slovenske vojske. Ali se strinjate?
PREMIER JANEZ JANŠA: Sam si želim, da bi petnajsto obletnico slovenske samostojnosti praznovali dostojno in na način, ki bi nas združeval najmanj toliko, kot nas je osamosvojitev. Tako bomo tudi ravnali, in upam, da tisti, ki so leta 1991 nasprotovali ustanovitvi slovenske vojske, teh zgrešenih in od zgodovine zavrženih idej ne bodo spet prodajali kot sveže žemlje.

MAG: Pred novim letom ste govorili o ministrih, ki jih vodijo posli, namesto da bi bilo obrnjeno. Zdaj ste znova ocenjevali njihovo delo. Kateri minister je najšibkejši člen v koaliciji? Ali lahko pričakujemo kakšno zamenjavo?
PREMIER JANEZ JANŠA: Kot predsednik vlade sem odgovoren, da zagotovim nemoteno delo vlade, ki bo uresničila obljube volivkam in volivcem ter izpeljala nujne reforme in uspešno predsedovanje Slovenije Evropski uniji. Menim, da vlada deluje dobro in uspešno, saj so makroekonomski kazalci dobri, izpolnjujemo kriterije evropskega pakta stabilnosti in rasti, prav tako kot edina kandidatka tudi pogoje za prevzem evra. Veliko je članic EU, ki bi bili vesele naših rezultatov, vezanih na gospodarsko rast, višino inflacije, stopnjo zaposlenosti ali proračunski primanjkljaj. Vlada si lahko pripiše tudi veliko vidnih rezultatov, ki zadevajo slehernega državljana, saj smo mu pocenili in skrajšali številne postopke. Vendar tako kot javnost ocenjuje delo vlade, tudi sam spremljam delo ministrov ter izpolnjevanje koalicijske pogodbe in normativnega programa dela vlade. V tem trenutku ne nameravam predlagati menjav, če pa bom ocenil, da so zaradi boljšega in bolj usklajenega dela vlade potrebne kadrovske spremembe, jih seveda bom. 

MAG: V zadnjem času smo pisali o vaših nesoglasjih z ministrom za delo in socialo Janezom Drobničem. Kako je s tem?
PREMIER JANEZ JANŠA: Nesoglasij med predsednikom vlade in ministrom ob normalnem delovanju izvršilne oblasti ne more biti, če pa že so, ne trajajo dolgo. Torej ne gre za nesoglasja. Resor ministra za delo je izjemno zahteven, zato zahteva veliko truda, znanja in vztrajnosti.

MAG: Kdaj bomo dobili novega ministra za razvoj in kakšne so možnosti, da to postane kar sedanji državni sekretar Andrej Horvat?
PREMIER JANEZ JANŠA: Delo te službe se nadaljuje nemoteno, pooblastila za njeno vodenje je vlada dala državnemu sekretarju dr. Horvatu. Čas bo pokazal, ali je potrebna drugačna rešitev.

MAG: Na zadnjem vrhu koalicije ste največ rdečih kartonov pokazali Desusu, nekaj pa tudi SLS. Slišati je, da odnosi med SDS in NSI včasih prav tako niso najboljši. 
PREMIER JANEZ JANŠA: Nobenih rdečih kartonov nismo nikomur kazali. Na podlagi realnih kazalcev smo ocenili delovanje koalicije in njenih sestavnih delov. Vsaka koalicija, ki jo sestavljajo samostojne stranke, je zahteven projekt, tudi naša. Vendar za zdaj v celoti vzeto verjetno deluje bolje kot vse dosedanje. Sicer pa volivci ne nagrajujejo verolomnosti ali sedenja na dveh stolih. Bolj ko neka stranka uporablja tak pristop, slabše je javno mnenje o njej.

MAG: Ali bo koalicija podprla novelo zakona o azbestnih bolnikih, ki jo bo pripravil Desus? 
PREMIER JANEZ JANŠA: Koalicija vsak predlog preuči, preden ga podpre. Desus bi koalicijske partnerje najbrž laže prepričal v podporo noveli, če bi prej na vnovičnem glasovanju po vetu državnega sveta zakon enotno podprl, kakor je bilo dogovorjeno.

MAG: Veliko prahu so dvignili tudi vojni zakoni, saj je zveza borcev izgubila posebni zakon. Zakaj nekateri medvojni in povojni revolucionarji še vedno prejemajo zelo visoke pokojnine in kako dolgo bo to še trajalo?
PREMIER JANEZ JANŠA: Od štirih tako imenovanih vojnih zakonov je bil doslej v državnem zboru sprejet in po vetu državnega sveta še enkrat potrjen zakon o vojnih veteranih, s katerim se med drugim izenačuje status in način financiranja vseh veteranskih organizacij, kar je edino ustavno in pravično. Nihče ne bo prikrajšan.
Pri sprejemanju predloga zakonov o žrtvah vojnega nasilja in o vojnih grobiščih je v državnem zboru nastal zastoj. Medtem ko skuša predsednik Cukjati še pred uvrstitvijo na dnevni red doseči soglasje večine parlamentarnih strank, bi nekatere opozicijske stranke to gesto dobre volje in sprave rade izrabile za blokado sprejemanja omenjenih zakonov. 
Po podatkih zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje so najvišje pokojnine 409.095 tolarjev. Na ta znesek so omejene tudi pokojnine kategorije, ki jo omenjate. Do bistveno višjih izplačil prihaja v primerih, ko upravičenec prejema poleg takšne pokojnine še pravice po drugih zakonih, ki lahko v seštevku presežejo petsto tisoč tolarjev. Omejitev zgornjih skupnih zneskov je predlagana v noveli zakona o vojnih invalidih, ki je že v proceduri.

MAG: Medtem ko LDS zavrača vsak dialog z vlado, so v SD podprli vašo pobudo za pogovore o partnerstvu za razvoj. Kako daleč so ti?
PREMIER JANEZ JANŠA: Na petkovem sestanku in ob njem smo vsi parlamentarni subjekti, vse parlamentarne stranke razen LDS in oba predstavnika narodnosti v DZ uskladili besedilo sporazuma o partnerstvu za razvoj v vsebinskem in protokolarnem delu. Če ga bodo potrdili tudi vsi organi strank, bo sporazum podpisan predvidoma 18. aprila. To bo pomemben korak na poti k večjemu soglasju za izvedbo nujne modernizacije Slovenije, ki jo potrebujemo za ustvarjanje večje blaginje v državi.

MAG: Ali vidite Boruta Pahorja in njegovo stranko kot mogočo koalicijsko partnerico v svoji naslednji vladi?
PREMIER JANEZ JANŠA: Nemogoče je napovedovati, kaj bo po naslednjih volitvah. Na začetku mandata je SDS v vlado povabila vse stranke, tudi SD, vendar so ponudbo zavrnili.

MAG:Ali je po vseh zapletih Hrvaška še vedno naša najljubša kandidatka za vstop v EU?
PREMIER JANEZ JANŠA: Med morebitnimi kandidatkami za širitev EU je objektivno najbolje pripravljena, vendar še zdaleč ni izpolnila vseh pogojev, pravzaprav je šele na začetku pogajanj. Slovenija si kot država, ki meji na regijo zahodnega Balkana, želi, da se uresniči evropska perspektiva tako Hrvaške kot tudi drugih držav jugovzhodne Evrope. V našem skupnem interesu je, da mejimo na stabilno območje, ki spoštuje evropske standarde. Zagovarjamo stališče, da morajo vrata Evropske unije ostati odprta kljub nekakšni širitveni utrujenosti, s katero se srečujemo v zadnjem času in ki žal zaradi težav v ustanovnih članicah EU ne bo presežena prav kmalu. Slovenska diplomacija si vseskozi prizadeva, da bi širitev ostala visoko na dnevnem redu srečanj v okviru EU, kar bo naša politika tudi med predsedovanjem leta 2008. 

MAG: Evropski komisar za finance Joaquin Almunia meni, da so slovenske javne finance zaradi pritiska starajočega se prebivalstva dolgoročno ogrožene. Kdaj se bo začela nova reforma pokojninskega sistema in v kolikšni meri jo boste lahko izpeljali glede na dejstvo, da je jeziček na tehtnici v sedanji vladni koaliciji prav stranka upokojencev Desus? 
PREMIER JANEZ JANŠA: Desus ima trezno in konstruktivno vlogo pri oblikovanju stabilne vladne politike do upokojencev in starejšega prebivalstva nasploh. Reforma pokojninskega sistema poteka že od leta 2000, ko so bila spremenjena temeljna razmerja med plačami in pokojninami ter določena dolga prehodna obdobja. Povprečna starost, pri kateri so se upokojili starostni upokojenci lani, je bila dve leti višja kakor leta 1999. Manjša odstopanja in prilagoditve te reforme se opravljajo z manjšimi vsakoletnimi novelami. Dodatni koreniti posegi v pokojninski sistem zaenkrat niso potrebni. 

MAG: Marca je vlada sprejela komunikacijsko strategijo v podporo reformam. V njej med drugim ugotavljate, da so medijski prostor do zdaj bolj zasedali nasprotniki reform in da se ministrstva niso dovolj vključila v njihovo zagovarjanje. S katerimi prijemi nameravate pridobiti javnost, da bo verjela v smiselnost reform?
PREMIER JANEZ JANŠA: Javno mnenje že zdaj dvotretjinsko podpira reforme nasploh, manjša je le podpora enemu od skoraj sedemdesetih ukrepov. V medijih je bil ravno nasproten delež objav – dve tretjini avtorjev je o reformah pisalo negativno, le tretjina je bilo pozitivno naravnanih. Preslabo pa je poznavanje posamičnih predlaganih ukrepov. Da bi to izboljšali in dosegli še večjo podporo, smo sprejeli komunikacijsko strategijo. Glavni del aktivnosti je usmerjen neposredno k državljanom, del pa tudi k mnenjskim voditeljem. Pri tem bo sodelovala vsa vlada, ministri na razpravah in pri predstavitvah ukrepov s svojega področja. Želimo pokazati, da so reforme nujne za hitrejši napredek Slovenije in kakšne bodo posledice, če jih ne izvedemo.

MAG: Ali je projekt uvedbe enotne davčne stopnje po odstopu ministra za razvoj Jožeta P. Damijana v tem mandatu pokopan?
PREMIER JANEZ JANŠA: Pokopan ni noben projekt. Služba vlade za razvoj je postavljena, usklajevanje in izvajanje ukrepov je tekoče. EDS ni cilj, ampak ena od mogočih poti do njega. Cilj je bolj učinkovit, preprost in pravičen davčni sistem. Nekaj korakov je že bilo narejenih. Začeli smo z znižanjem in postopno odpravo davka na izplačane plače, novimi razvojnimi olajšavami za vlaganja v raziskave in razvoj, DDV se za večji del zavezancev lahko obračunava po plačani realizaciji.
Trenutno se na pogajanjih o socialnem sporazumu seznanjajo z različnimi predhodnimi izračuni učinkov na neto dohodke in življenjske stroške, ki pa niso dokončni, ampak so izhodišče za razpravo ter nadaljnji dogovor in delo pri davčni reformi. V dveh mesecih bomo izdelali dinamični model splošnega ravnovesja, nadgrajen s podrobnimi podatki o dohodkih in porabi gospodinjstev z medgeneracijskimi računi, in to bo podlaga za nadaljnje pogovore in pogajanja ter končne predloge. 
Kakšne bodo davčne stopnje reformiranega davčnega sistema, je seveda odvisno od predvidene prihodnje javne porabe. Slovenija bo v prvih dveh letih te vlade, prvič v zgodovini samostojne države, zmanjšala javno porabo za 1,2 odstotne točke BDP, in sicer lani za pol, letos pa za 0,7 odstotne točke. Odprti smo za nove rešitve in poenostavitve, reforma davčnega sistema pa je nujna za dosego višje gospodarske rasti. 

MAG: Katere reforme v strategiji, ki jo je novembra sprejela vlada, bodo imele prednost v tem mandatu in s katerimi boste še nekoliko počakali?
PREMIER JANEZ JANŠA: Po predvidenem urniku izvedbe ekonomskih in socialnih reform bodo vsi ukrepi izpeljani še v tem mandatu. Zaradi okvira gospodarskih in socialnih reform bo treba v letih 2006 do 2008 spremeniti oziroma na novo sprejeti približno osemdeset zakonskih in sto dvajset podzakonskih aktov ter izvesti okoli štirideset drugih sklopov aktivnosti. 

MAG: Ali se strinjate s finančnim ministrom Andrejem Bajukom, da si ne moremo privoščiti, da bi imeli v bančnem sektorju samo agregat tujih podružnic, ampak bi morali v domači lasti obdržati vsaj eno veliko banko, denimo NLB, ki bo v oporo slovenskemu podjetništvu? 
PREMIER JANEZ JANŠA: V nasprotju s številnimi tranzicijskimi državami Slovenija ni v položaju, ko bi morala zaradi fiskalnih razlogov oziroma morebitne plačilne nesposobnosti bančnega sektorja prodajati banke tujim vlagateljem. Po drugi strani finančni podatki kažejo, da banke v večinski državni lasti poslujejo manj učinkovito in v primerjavi s tekmeci izgubljajo tržne deleže. Prav tako ohranjanje slovenskega lastništva samo po sebi ne vpliva na pogoje financiranja slovenskega podjetništva, saj je konkurenca na bančnem trgu razmeroma močna in kot taka zagotavlja financiranje po pogojih, primerljivih z razvitimi gospodarstvi v EU. Nerešeno ostaja tudi vprašanje nove direktive EU (capital requirements directive), ki naj bi leta 2007 uveljavila določila kapitalskega sporazuma Basel 2. Gre za nadzor tuje centralne banke nad domačo, ki je prešla v tuje lastništvo. Ali je takšen nadzor vprašljiv in koliko, je z vidika stabilnosti finančnega sektorja zelo pomembno. 

MAG: Kaj nameravate storiti, da tranzicijski lobiji privatizacije državnega premoženja ne bodo obrnili sebi v prid, podobno kot so lastninjenje, ter še bolj obogateli na račun države in davkoplačevalcev?
PREMIER JANEZ JANŠA: Kot predvidevajo privatizacijski modeli, bo to onemogočeno tako, da se pri privatizaciji državnega premoženja zagotovi preglednost vseh transakcij in s tem doseže zaščita oziroma upoštevanje interesov in pravic vseh delničarjev. Spremeniti bo treba podedovano prakso, ki tega ni vedno zagotavljala.

MAG: Podobno kot pred leti Milanu Kučanu zdaj vam očitajo, da pletete svojo gospodarsko mrežo in prek upravljanja državnih deležev v podjetjih še povečujete svojo politično moč. Je morda to razlog za počasen umik države iz gospodarstva? 
PREMIER JANEZ JANŠA: V koalicijski pogodbi smo se dogovorili za premišljen in postopen umik države iz gospodarstva. Mislimo resno, zdaj preučujemo predloge privatizacijskih komisij. V tem mandatu bo umik države iz gospodarstva večji, kot je bil v vseh prejšnjih skupaj. To pa še ne pomeni, da bo popoln, saj je ponekod smiselno obdržati kontrolne deleže države. Namero podpirajo tako gospodarstveniki kot javnost. In navsezadnje zdrav razum. Kaj si misli kak komentator, ki dnevno spreminja svoja stališča, je še najmanj pomembno.

MAG: Ali lahko vlado zamaje ali celo odnese burno dogajanje okoli Mercatorja, ki se je prejšnji teden spet razplamtelo?
PREMIER JANEZ JANŠA:  Ah, dajte no. Vlada ni niti posredno niti neposredno njegova lastnica. Burno dogajanje okoli Mercatorja je lani odneslo predsednika uprave, ki je trdil, da je nezamenljiv, poslanec Rop pa je še prej pred teve kamero priznal, da ga je osebno politično postavil na čelo družbe. Njegova tokratna prodaja delnic Mercatorja skladu s Kajmanskih otokov najbolj nazorno kaže, kako si člani Foruma 21 predstavljajo nacionalni interes.

MAG: S katerim direktorjem, ki je bil na položaj imenovan v obdobju vaše vlade, ste nazadnje igrali golf?
PREMIER JANEZ JANŠA: Z nobenim. Za resno igranje golfa žal skoraj nimam več časa.